A szegedi ELI-ALPS nyolc nagy lézerrendszere közül három már megérkezett, és az egyik esetében a helyszíni tesztüzem is sikeresen lezajlott. Az intézmény tudományos megnyitóját november 9-én tartották a csongrádi megyeszékhelyen.
Az első lézeres „lövést" és a tudományos konferenciát megtisztelte jelenlétével Bert Sakmann Nobel-díjas német fiziológus, Szabó Gábor a Szegedi Tudományegyetem rektora és számos neves professzor.
Ezek a lézerrendszerek a világon egyedülállóak, ilyen eszközök máshol nem üzemelnek - mondta Osvay Károly kutatási, technológiai igazgató az intézmény tudományos megnyitója előtt tartott sajtótájékoztatón. Az ELI-ALPS közép-infravörös lézerrendszerét a francia Fastile és a szegedi intézet munkatársai közösen fejlesztették ki, ez a berendezés már működőképes. A nagy ismétlési frekvenciájú lézert a Jénai Egyetem vezette konzorcium készítette. A terahertzes forrás tervezését és üzembe helyezését a Pécsi Tudományegyetem munkatársai végzik. Ez utóbbi kettő tesztüzeme novemberben befejeződik - tudatta az igazgató.
![Osvay_Karoly_ELI Osvay_Karoly_ELI](/site/upload/2017/11/osvay_karoly_eli_450x330.png)
A jövőben elsősorban biológusok és vegyészek kutatásaihoz használható közép-infravörös, illetve a nagy ismétlési frekvenciájú lézerek által egy másodperc alatt kibocsátott impulzusok száma 100 ezer körül alakul. Ilyen ismétlési frekvenciával, ennyire rövid és nagy energiájú lézerimpulzusokat jelenleg máshol nem tudnak előállítani - közölte Osvay Károly. A kutatóintézetben az első külső felhasználók jövő januárban és februárban kezdhetik meg a munkát - mondta a szakember. Hozzátette: a berendezések abban is egyedülállóak, hogy rendkívül stabil működésűek, naponta 12-14 órán át végezhető velük munka. Jövő nyáron további két lézerberendezés érkezik majd Szegedre, ezeket szeptembertől, októbertől használhatják majd a kutatócsoportok.
![ELI_tudomanyos_megnyito ELI_tudomanyos_megnyito](/site/upload/2017/11/_mg_8235_450x330.png) |
A rendezvényen készült képek itt megtekinthetők. |
A szegedi ELI-ALPS az Európai Unió tudományos nagyberuházásaként - a magyar mellett csehországi és romániai helyszínen - megvalósuló intézethálózat része. A szegedi projekt - az építészeti beruházás mellett a kutatási berendezések és eszközök beszerzését is tartalmazó - költségvetése több mint 70 milliárd forint, ennek 85 százalékát az Európai Unió Európai Regionális Fejlesztési Alap biztosítja. A szegedi intézet várhatóan nemcsak az ultragyors fizikai alapfolyamatok, de a biológiai-, orvosi- és anyagtudományok terén is kiemelkedő kutatási eredmények elérését teszi elérhetővé.
Forrás: MTI
Fotó: Bobkó Anna