A Magyar Tudományos Akadémia vezetői nevében Vékás Lajos alelnök köszöntötte 2017. február 27-én a Szegedi Akadémiai Bizottság közgyűlésén megjelenteket. Az MTA-alenök elmondta: idén a tudós testület tisztújítást tart, alapszabályát módosítja, és értékeli az intézeti átszervezés tapasztalatait. A változások előkészítése már elkezdődött, a javaslatokat az MTA 11 tudományos osztálya is megvitatta. Példaként említette, hogy az MTA külső tagjainak a státusza körül is terveznek változásokat.
![_MG_6618 _MG_6618](/site/upload/2017/02/_mg_6618_450x330.png)
Nagyító alatt egy év munkája
Az MTA SZAB közgyűlésének munkáját Görög Márta, a SZAB tudományos titkára, az SZTE tanszékvezető professzora irányította.
– Immár harmadik éve hagyomány, hogy a SZAB tavaszi közgyűlésén átadjuk a média díjakat. Ezzel is jelezzük, mennyire fontosnak tartjuk a tudományos műhelyek eredményeinek közvetítésében a médiumok munkatársainak szerepét – hangsúlyozta beszámolójában a SZAB elnöke, Fülöp Ferenc. Az akadémikus, az SZTE tanszékvezető professzora arra is emlékeztetett, hogy a közgyűlés rangját emeli az ilyenkor elhangzó tudományos előadás.
2016 történéseit áttekintve Fülöp Ferenc kiemelte: az esztendő második felének szokásosan legjelesebb eseménye a Magyar Tudomány Ünnepe. E novemberre koncentrálódó program-sorozat nyitányának jeles hagyománya, hogy átadják a Dél-Alföldi Innovációs Díjat – 2016-ban már hetedik alkalommal. Rendkívüli jelentőségűnek minősítette a fiatal kutatók munkájának ilyenkor esedékes elismerését: a SZAB ifjúsági díjra 2016-ban 41 pályázat érkezett. Ezek alapján a 14 tudományterület képviselői között arányosan elosztva 7 első, 4 második és 5 harmadik díjat adományozott „A Tudomány Támogatásáért a Dél-Alföldön” Alapítvány.
![SZAB_akademikusok SZAB_akademikusok](/site/upload/2017/02/_mg_6639_450x330.png) |
Az MTA SZAB közgyűlés résztvevői. |
Pályadíjak és 1%-ok
– Szponzorok – köztük például Szeged önkormányzata, a Szegedért Alapítvány is – segítik az MTA SZAB és „A Tudomány Támogatásáért a Dél-Alföldön” Alapítvány munkáját. Ezt köszönte az elnök, ugyanakkor aláhúzta: a pályadíjak összege nem olyan vonzó, mint például a kezdő kutatóként általa elnyert elismerésé, hiszen egy akkori első díj mellé nyújtott 3000 forint támogatás súlyát jelzi, hogy a pályakezdő 2200 forint fizetést kapott. A személyi jövedelemadó 1%-ának „A Tudomány Támogatásáért a Dél-Alföldön” Alapítvány részére történő felajánlásával is növelhető az a pénzalap, amit – többek között – a SZAB-pályázatokon legsikeresebb médiamunkások, ipari szereplők vagy éppen ifjú kutatók elismerésére költhet a tudományos testület.
A támogatás egyfajta formája az is, ha egy rendezvényt befogad a tudomány háza. Az MTA SZAB szegedi székháza 2016-ban ötszáznál is több programnak adott otthont
Aktív szakbizottságok
Az MTA SZAB szak- és munkabizottságai egy éves munkájának tükrét Görög Márta mutatta be. – A 14 szakbizottság, s az ezeken belül működő 72 munkabizottság – országos összehasonlítás alapján is – kiemelkedő tudományszervező, tudománynépszerűsítő tevékenységet végzett. Ez számos tudományos konferenciában, szakmai tanácskozásban, workshopban, könyvbemutatóban, kutatásban öltött testet – fogalmazott a SZAB tudományos titkára.
Az előző év gyakorlata alapján a közgyűlési meghívó mellékletét képezte a szak- és munkabizottsági beszámolók összesítése.
Az MTA SZAB Nyelv- és Irodalomtudományi Szakbizottsága mellett a Filozófiai és Történettudományi, a Jogtudományi, a Gazdaságtudományi, a Fizikai, informatikai és matematikai, a Föld- és Környezettudományi, a Kémiai, a Biológiai, az Orvostudományi, a Mezőgazdasági, a Műszaki, a Gyógyszerésztudományi, a Neveléstudományi és pszichológiai, valamint a Művészeti Szakbizottság programjai közül a legfontosabbakat szóban is méltatta Görög Márta. A két szomszédos megye tudományos rendezvényei is bekerültek az éves „leltárba”.
![GorogM GorogM](/site/upload/2017/02/gorogm_450x330.png)
Tudományos előadás az urbanizációról
Az MTA SZAB tavaszi programjának tudományos előadását Kovács Zoltán akadémikus, az SZTE TTIK Földrajzi és Földtudományi Intézet Gazdaság- és Társadalomföldrajzi Tanszék tanszékvezető egyetemi tanára tartotta.
Meglepő adatokkal szolgált az „Új kihívások a magyarországi urbanizáció térfolyamataiban” című tudományos előadásában Kovács Zoltán. – Évente 65 millió személy születik városokban. Urbanizációs szempontból Magyarország az uniós átlag alatt marad: a lakosság 70,5 százaléka városlakó, pedig a rendszerváltozás utáni, 1990-2008 közötti ciklusban 180 települést minősítettek át „várossá”.
– „Zsugorodó városok” jellemzik Kelet-Európát, míg Nyugat-Európa a stagnáló és növekvő városok övezete – mutatott „beszédes térképeket” az akadémikus, aki a migráció globális okait is érintette.
Az 1990-2001 közötti szuburbanizációs időszak jellemzője a városból való kifelé áramlás. E trend 2001 és 2011 között változott: például Budapest esetében a tágabb agglomerációt – 185 települést – érinti.
![KovacsZ KovacsZ](/site/upload/2017/02/kovacsz_450x330.png)
– 1960-ban 612 ezer, a foglalkoztatottak 12,5 százaléka utazott lakó- és munkahelye között, addig 2011-ben 1397 ezer az ingázók száma, a foglalkoztatottak 35,4 százaléka – sorolta az előadó. A jelenséget elemezve aláhúzta: 1990-2011 között munkaerőpiaci koncentráció történt Magyarországon. Budapesten és tágabb vonzáskörzetében, ahol a hazai népesség harmada él, a munkahelyeknek 56 százaléka koncentrálódik.
Mi az „ára” az urbanizációs folyamatok változásának? A kérdésre válaszolva Kovács Zoltán akadémikus kiemelte a környezetszennyezés növekedését, az erőforrásokkal kapcsolatos pazarlást, Magyarország ökológiai lábnyomának káros növekedését.
Médiamunkások elismerése
A tudomány népszerűsítése a célja az MTA Szegedi Akadémiai Bizottság immár harmadik alkalommal meghirdetett Média pályázatának.
A SZAB négy kategóriában díjazta a médiamunkások 2016-ban született legjobb pályaműveit. Csernus Sándor, a SZAB Tudósklub vezetője, a 2016. évi Médiapályázat Bíráló Bizottságának elnöke (SZTE BTK) hangsúlyozta: a pénzdíjas pályázat ebben az évben is elérte célkitűzését, színvonalas alkotások születtek: ezek a cikkek, fotók, rádiós és tévés műsorok bárhol megállnák a helyüket.
– Az MTA SZAB Média díj fölkeltette az országos sajtó érdeklődését, miközben a helyi média is évek óta kitünteti érdeklődésével a szegedi tudósok és tudományos műhelyek tevékenységét – összegzett Csernus Sándor, aki szerint a regionális sajtó igen színvonalas anyagokkal járul hozzá a tudomány széleskörű megismertetéséhez, ezzel segíti, hogy az országos média is felfigyeljen a dél-alföldi tudományos műhelyek teljesítményére.
Az egyetemi sajtó, az SZTE Közkapcsolati Igazgatóság munkatársai közül I. díjat és SZAB aranyozott bronz érmet nyert – a pályázat létezése óta immár második alkalommal – fotó kategóriában Bobkó Anna „Olimpiára edzett az SZTE lézerfizikusa” című képsorozatával. A legnépesebb kategóriában, az írott művek között kialakult versenyben Gajzer Erzsébet újságíró színvonalas munkáját díszoklevéllel ismerték el.
![SZAB_dijazottak SZAB_dijazottak](/site/upload/2017/02/_mg_6680_250x250.png) |
Az MTA SZAB Média pályázatának díjazottjairól készült fotók itt megtekinthetőek. |
Az írott mű kategóriában alakult ki a legnagyobb verseny, a díjakat Szabó Gábor, a Szegedi Tudományegyetem rektora adta át. Az I. díjat és az ezzel járó SZAB aranyozott bronz érmet Tóth Marcell, a SZEGEDma újságírója nyerte el, míg a II. díjat a Délmagyarország újságírója, Kancsár Tímea kapta. Díszoklevéllel ismerték el Kiss Tímea és Tóth András pályázatát is.
A mozgókép kategóriában az MTVA munkatársa, Társi István a legjobb, a II. díjat Nagyné Borbás Edina kapta. A rádióriport kategóriában Marton Árpád „Pataki 75” című összetett, egy témát több sajtóműfajban is földolgozó pályázatával kapta meg az I. díjat. A fotósok közül Frank Yvette, a Délmagyarország fotóriportere vehette át a II. díjat.
Újszászi Ilona
Fotók: Ú. I.