Hány magyar fordítása van az Isteni színjátéknak? Mikor és hogyan keletkeztek? Ki volt az első fordító? Kiben és mikor merült fel egyáltalán, hogy magyarra kellene fordítani Dantét? Kihez fűződnek az Isteni színjáték emblematikus sorai: „Ki itt belépsz hagyj fel minden reménnyel!”; „Az emberélet útjának felén”? Melyik fordító milyen stratégiát követ? Dante bravúros verselését, a hármas rímeket melyik fordító próbálja magyarra átültetni? És amelyik meg sem próbálkozik vele, az miért gondolja, hogy mégis sikerül majd neki Dante művét magyarul megszólaltani?
Az előadás ezekre a kérdésekre keresi választ: először végigvezet a magyar Isteni színjáték-fordítások két évszázados történetén, majd a fordítói, értelmezői és verstani érdekességek segítségével próbál rámutatni az egyes fordítástípusok értékeire.
Előadónkról
![MatyusNorbertKep_2 MatyusNorbertKep_2](/site/upload/2022/09/matyusnorbertkep_2_250x250.png)
Az oktatás mellett kutatói tevékenysége két nagy témát ölel fel. Olasz könyvtárakban és levéltárakban tárja fel a magyar irodalom és történelem emlékeit: a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen működő Vestigia kutatócsoporttal eddig több mint 3000 eddig ismeretlen magyar vonatkozású, Mohács előtt keletkezett dokumentumot sikerült azonosítaniuk és a további kutatás számára elérhető tenniük.
Másik kutatási területe - e Dante és az Isteni színjáték magyarországi ismeretének kutatása, és Babits Dante-fordításának sajtó alá rendezése. A témában megjelent könyvének címe: Babits és Dante. Filológiai közelítés Babits Pokol-fordításához.
Mátyus Norbert a Magyar Dantisztikai Társulat elnöke; nős, négy gyermek apja.